page75
75
Нами встановлено, що з підвищенням рівня молочної продуктивності у корів-первісток
голштинської
породи
спостерігається
чітке
збільшення
тривалості
сервіс-періоду
та
міжотельного періоду (з 110,8 до 132,9 днів та з 388,6 до 409,8 днів) і як результат зниження
коефіцієнта відтворної здатності (з 0,95 до 0,88) У більшості випадків різниця за показниками
відтворної здатності корів трьох груп виявилась статистично.
Помітне збільшення тривалості біологічних періодів спричинило зниження коефіцієнта
відтворної здатності (різниця достовірна при Р <0,05).
Найгіршими
параметрами
відтворної
здатності
характеризуються
високопродуктивні
корови І дослідної групи – найтриваліший сервіс- та міжотельний періоди – різниця між крайніми
групами виявилась статистично- достовірною – критерій Стьюдента відповідно становив 2,06 та
1,96. Це пояснюється тим, що дані групи тварини мають найбільшу молочну продуктивність.
Це є характерною рисою голштинської породи, яка серед молочних порід світу має
найвищий генетичний потенціал молочної продуктивності [8].
Кращими параметрами відтворної здатності характеризувались тварини ІІІ дослідної групи,
з найнижчим рівнем молочної продуктивності, серед обстеженого поголів’я.
За усіма ознаками відтворної здатності різниця виявилась суттєвою на користь тварин ІІІ
дослідної
групи.
Це
підтверджує
загальновідому
закономірність,
що
тварини,
які
характеризуються
вищою
молочною
продуктивністю
мають
гірші
відтворні
здатності,
порівняно з низькопродуктивними тваринами.
Проведенням кореляційного аналізу встановлено позитивний достовірний взаємозв’язок
між надоєм та молочним жиром (r=+0,92), живою масою (+0,25), відносною молочністю (+0,80).
Між такими антагоністичними ознаками як надій–жирномолочність, надій–білковомолочність,
жива маса–відносна молочність зв’язок від’ємний, що цілком закономірно Що стосується ознак
відтворної здатності, то тут виявлено достовірний позитивний зв’язок між тривалістю сервіс- та
міжотельного періодів (r=+0,94), міжотельного та сухостійного (r=+0,02). Між тривалістю усіх
біологічних періодів та такими показниками як коефіцієнт відтворної здатності (від -0,05 до -
0,96).
Усі ознаки відтворної здатності корелюють з надоєм за 305 днів лактації Встановлено
достовірний
позитивний
взаємозв’язок
надою
з
тривалістю
сервіс-періоду
(r
=+0,225)
і
міжотельного періоду (r =+0,312). Тобто, високопродуктивні корови мають триваліші біологічні
періоди. Між надоєм і таким комплексним показником, як коефіцієнт відтворної здатності
корелятивний зв’язок негативний достовірний (r =-0,307). Також кореляційний аналіз показує,
що при збільшенні надоїв корів-первісток зменшується тривалість сухостійного періоду.
Зі збільшенням рівня надою у тварин спостерігається, майже прямолінійне, збільшення
тривалості
міжотельного
періоду
(сервіс-період
також
збільшується),
що
в
свою
чергу
призводить до зниження коефіцієнта відтворної здатності Розвиток молочного виробництва, від
якого залежить споживання молока і молочних продуктів населенням, повинен базуватися на
ефективній
роботі
сільськогосподарських
підприємств.
Останній
досвід
свідчить
про
формування сучасних молочних ферм та агрохолдингів, частка яких у виробництві невпинно
зростає[3]. Основними показниками економічної ефективності є: рівень рентабельності, чистий
прибуток та виручка від реалізації продукції.
Показники
продуктивності
корів-первісток
варіюються,
що
впливає
на
економічну
ефективність
їх
використання.
Тварини
І
групи
продемонстрували
найвищу
молочну
продуктивність – їхній надій за 305 днів лактації становив 6135 кг молока. Оскільки вміст жиру
в молоці також відрізняється, ми проводили розрахунки витрат на виробництво та виручки від
реалізації, виходячи з базисної жирності 3,40 %.
Висновки. З метою покращення молочної продуктивності та відтворної здатності корів
голштинської
породи
в
молочних
сільськогосподарських
підприємствах
доцільно
для