page43
43
листків виникають безладно розміщені іржасто-бурі урединії. З часом епідерміс розривається,
урединіоспори
звільняються,
розносяться
вітром,
краплями
дощу.
Через
10–15
днів,
під
епідермісом
утворюються
теліопустули
чорного
кольору
з
теліоспорами.
Зимує
патоген
урединіогрибницею [4].
У зв’язку з цим, істотним резервом підвищення продуктивності та зменшення ураження
ячменю ярого від хвороб може бути оптимізація мінерального живлення шляхом комплексного
застосування мінеральних добрив і хімічних засобів захисту рослин. На фоні комплексного
застосування
мінеральних
добрив
та
фунгіцидів
рослини
ячменю
ярого
більш
повно
використовують
елементи
живлення
(в
першу
чергу
азот)
з
ґрунту
і
добрив,
крім
того
знижуються витрати на їх внесення.
У
результаті
обприскування
рослин,
посилюється
формування
кореневої
системи
і
листового апарату, підвищується інтенсивність метаболічних процесів. Все це створює умови
для формування високоякісного зерна [5]. Крім того, калійні добрива стримують розвиток
грибних
хвороб
на
рослинах,
так
як
калій
потовщує
клітинні
стінки,
підвищує
міцність
механічних тканин, збільшує зростання і диференціацію клітин камбію рослин. Це підвищує
стійкість рослин до інфекційного ураження. Фосфор сприяє посиленому розвитку кореневої
системи,
що
підвищує
стійкість
рослин
до
несприятливих
факторів
росту.
Оптимальне
фосфорне живлення підсилює утворення склеренхімних тканин, що підвищує опір рослини до
проникнення
паразита.
Під
впливом
фосфорних
добрив
спостерігається
зниження
життєздатності збудників хвороб у ґрунті.
Позакореневе підживлення рослин лише азотом або внесення його в надмірній кількості
може подовжувати період їх вегетації. При цьому в агроценозі довше підтримуються умови для
розвитку хвороб, зокрема септоріозу [6]. Однак є повідомлення і про зниження інтенсивності
ураження
рослин
септоріозом
за
підвищення
норм
азотного
підживлення.
Тому,
є
досить
актуальним
правильно
підібрати
дози
мінеральних
добрив
і
поєднанні
їх
із
застосування
фунгіцидів,
що
позитивно
вплине
на
підвищення
технічної
ефективності
фунгіцидів
та
збільшення урожайності ячменю ярого.
Метою наших досліджень було вивчити вплив позакореневого підживлення азотом на IV
етапі органогенезу із системними фунгіцидами на ураженість рослин пшениці озимої бурою
листковою іржею та септоріозом.
Вивчення ефективності сумісного застосування азотних добрив і фунгіцидів при захисті
ячменю ярого від бурої листової іржі та септоріозу проводились протягом 2024–2025 рр. в
умовах СТОВ «Нова Перемога» Житомирського (Любарського) району Житомирської області.
Ґрунти
дослідних
ділянок
були
дерново-підзолисті,
які
утворилися
на
водольодовикових
відкладеннях
і
характеризуються
такими
агрохімічними
показниками:
вміст
гумусу
(по
Тюфину)
склав
від
1,7
до
2,0
%.
сполук
азоту,
що
легко
гідролізуються,
(68–117
мг/кг),
підвищеним вмістом рухомого фосфору (145–180 мг/кг), середнім вмістом обмінного калію (87–
110 мг/кг), гідролітичною кислотністю 2,28–2,90 мг-екв/100 г ґрунту та pH сольової витяжки
5,5–6,2.
Варіанти досліду включали препарати різних хімічних груп:
1.
Контроль – без внесення добрив
2.
N
80
P
80
K
80
– фон
3.
Фон + N
30
– IV етап органогенезу
4.
Фон + Альто супер 330 ЕС, к. е. (ципроконазол, 80 г/л + пропіконазол, 250
г/л) – 0,5 л/га – IV етап органогенезу
5.
Фон + N
30
+ Альто супер 330 ЕС, к. е., 0,5 л/га – IV етап органогенезу
6.
Фон + Рекс Дуо, к.с. (тіофанат-метил, 310 г/л + епоксиконазол, 187 г/л) – 0,4
л/га – IV етап органогенезу