page16
16
високий рівень
ураження. Розвиток хвороби (R) від 13,2% до 20,4% свідчить про помірний
рівень поширення сажкових хвороб кукурудзи на цих ділянках. Сорт Міраж: На відміну від
Дністера,
сорт
Міраж
демонструє
нижчі
показники
поширеності
та
розвитку
хвороби.
Поширеність хвороби (P) варіюється від 23% до 28%, а розвиток хвороби (R) становить від 6,4%
до 8,4%, що вказує на менший вплив сажкових хвороб на ці рослини.
На
основі
розрахунків
можна
зробити
висновок,
що
сорт
Міраж
менш
уражений
сажковими хворобами, ніж сорт Дністер. Це видно з того, що у сорту Міраж значення P та R
нижчі, ніж у сорту Дністер. Сорт Міраж більш стійкий до сажкових хвороб, і відповідно,
урожайність збільшувалась майже на 50%.
Найпоширенішими серед збудників грибних захворювань кукурудзи в умовах проведення
наших досліджень були пухирчаста (Ustilago zeae (Beckm.) Unger) та летюча (Sorosporium
relianum Mc. Alp.) сажки, а також стеблові і кореневі гнилі, такі як фузаріозна (Fusarium
moniliforme
Scheld.),
біла
гниль
(Sclerotinia
sclerotіorum
(Lib.),
вугільна
гниль
(Sclerotium
bataticola Taub.), фузаріоз качанів (Fusarium moniliforme Scheld.), іржа (Puccinia sorghi Schw.),
північний гельмінтоспоріоз (Нelminthosporium turcicum Pass.) та інші. Однак серед них найбільш
шкідливими, що суттєво впливають на зріст, розвиток та врожайність кукурудзи, є сажкові
хвороби та кореневі гнилі.
За результатами досліджень впливу застосування фунгіцидів на урожайність кукурудзи
протягом
трьох
років
(2023–2025рр),
можна
зробити
наступні
висновки:
використання
фунгіцидів сприяло підвищенню урожайності кукурудзи порівняно з контрольною групою (без
фунгіцидів);
найвища
середня
урожайність
спостерігалася
при
застосуванні
комбінованих
обробок фунгіцидами; фаза обробки мала значний вплив на урожайність, де обробки, здійснені
на пізніших стадіях росту культури.
Проведений аналіз економічної оефективності застосування фунгіцидів у вирощуванні
кукурудзи підтверджує їхню високу доцільність, як з точки зору підвищення врожайності, так і з
точки зору оптимізації використання виробничих ресурсів. Результати досліджень показують,
що внесення фунгіцидів у різних схемах обробки дозволяє підвищити врожайність на 0,6–1,9
т/га порівняно з контролем, збільшити чистий прибуток та забезпечити більш високий рівень
рентабельності.
Найвищий економічний ефект зафіксовано при дворазовій обробці (BBCH 31+59), що
поєднує значне підвищення врожайності (до 8,9 т/га) з максимальним рівнем рентабельності (66
%). Подальше збільшення кількості обробок дає приріст врожаю, проте через зростання витрат
рентабельність знижується, що потребує обґрунтованого вибору оптимальної схеми внесення
фунгіцидів.
Отже, інтегрований підхід до фунгіцидного захисту кукурудзи є економічно доцільним і
необхідним у сучасних умовах виробництва, адже він дозволяє підвищити продуктивність
кукурудзи,
зменшити
втрати
врожаю
від
сажкових
хвороб,
підвищити
рентабельність
та
забезпечити ефективне використання енергетичних ресурсів.
Використані джерела
1.
Асанішвілі Н. М. та ін. Якість зерна кукурудзи залежно від технології вирощування в
північній частині Лісостепу. Землеробство. Випуск 1-2, 2014. С.66-63.
2.
Баннікова
К.,
Явдощенко
М.
Хвороби
кукурудзи
та
прогноз
їхнього
поширення.
Спецвипуск ж. Пропозиція. Кукурудза: від насіння до прибутку. 2016. С. 35-38
3.
Баннікова
К.В.,
Шевчук
О.В.
Пухирчаста
сажка
кукурудзи
та
її
шкідливість
у
північному Лісостепу України. Карантин і захист рослин. 53 2011. № 4. С. 15-16.
4.
Деревенець
К.А.
Ураженість
кукурудзи
хворобами
та
пошкодженість шкідниками.
Агроном. 2013. № 5 (39). С. 112-113.
5.
Марков І. Л. Діагностуємо хвороби кукурудзи. І. Л. Марков. Агробізнес сьогодні. 2011.