page32
32
залежала від схеми садіння, збільшуючись одночасно зі збільшенням площі живлення, адже
даний показник напряму залежить від рівня сонячної інсоляції. Так, в контрольному варіанті за
найменшої відстані між рослинами в ряду (0,8 х 0,15 м) в середньому за 2 роки досліджень
утворилося 2,31 пагона на одному саджанці. У той же час у варіантах з максимальними схемами
садіння – 0,8 х 0,20–0,25 м – кількість пагонів досягала в середньому за роки досліджень 4,02
штуки. Природно, що довжина пагонів також збільшувалася зі збільшенням схеми садіння,
збільшуючись від показника у 24,4 см в контролі до 30,7–31,3 см у варіантах з максимальними
схемами садіння.
Сумарна довжина бічних пагонів, як інтегральний показник, залежала від їх кількості та
довжини. І тому закономірно найменшою була в контролі, за найменшої схеми садіння рослин
0,8 х 0,15 м (56,4 см), а найбільшою – у варіантах з максимальними схемами садіння 0,8 х 0,20–
0,25 м (121,6–125,8 см).
Необхідно також зазначити, що у 2025-му році саджанців вишні сорту Чудова рослин
інтенсивніше, ніж у 2024-му. Це пов'язано з більшою кількістю опадів, що випадали у період
вегетації, адже розсадник незрошуваний.
Висновки. Величина надземної частини однорічних саджанців вишні прямо пропорційна
площі їх живлення. Оптимальна схема вирощування саджанців вишні сорту Чудова на підщепі
сіянці вишні сорту Альфа – 0,8 х 0,2 м. Така схема забезпечує високий вихід стандартних
саджанців з одиниці площі зі збереженням їх високої товарності.
Використані джерела
1.
Кондратенко П. В,
Бублик М. О.
Методика
проведення
польових
досліджень
з
плодовими культурами. Київ : Аграрна наука, 1996. 96 с.
2. Основи наукових досліджень в агрономії: підручник / за ред. В. О. Єщенка. Київ : Дія,
2005. 288 с.
3. Рацебуржинська Юлія. Вирощування кісточкових культур в умовах північного заходу
України. Садівництво і виноградарство. Технології та інновації. 2017. № 5. С. 71–73.
4.
Скряга В. А.
Адаптивність
перспективних
сортів
вишні
(Cerasus
vulgaris
Mill.)
у
Лісостепу України. Садівництво. 2009. Вип. 62. С. 57–68.
5. Ярмолюк Іван. Майбутнє кісточки. Садівництво по-українськи. 2025. № 4. С. 46–50.
УДК 631.559
ПРОДУКТИВНОСТІ ЯЧМЕНЮ ЯРОГО ЗАЛЕЖНО ВІД НОРМ ВИСІВУ
М. О. Красіков, магістр
С. В. Стоцька, к. с. г. н., доцент кафедри технологій у рослинництві,
науковий керівник
Поліський національний університет м. Житомир
Зерно ячменю ярого є цінним продовольчим продуктом для виробництва перлової і ячної
крупи. Для випікання хліба борошно з ячменю частково добавляли як домішку до пшеничного
та
житнього
борошна.
У
горілчаній
галузі
із
(пивоварних
сортів)
дворядного
ячменю
виробляють пиво, а також сурогат кави та екстракти солоду [8,10, 11].
Ячмінь
ярий
є
цінною
кормовою
культурою.
Зерно
використовується
як
цінний
високопоживний, енергетичний і дієтичний корм для всіх видів і вікових груп тварин та птиці.
Кормові властивості ячменю значно кращі, ніж пшениці. Якщо для нормальної годівлі тварин в
білку ячменю не вистачає 20 % лізину, то в білку пшениці – 43 %. Зелену масу ячменю,