page38
38
8. Венгер О. В., Федорчук Н. А., Шевчук О. П. Важливість фітосанітарного моніторингу та
прогнозу розвитку шкідливих організмів на хмелю. Міжнародна наукова інтернет-конференція.
2024. С. 12-14. https://isgpnaan.org/upload/zbirnik-2024-PDF.pdf.
УДК. 633.3.631.43:550.378
ШЛЯХИ ЗАПОБІГАННЯ ДЕГРАДАЦІЇ БАГАТОРІЧНИХ КОРМОВИХ ТРАВ ЗА
ДОВГОТРИВАЛОГО ВИКОРИСТАННЯ
В.І. Ратошнюк, д.с.г.н., с.н.с.
О.В. Вишневська, к.с.г.н., с.н.с.
Інститут сільського господарства Полісся НААН, м. Житомир
Н.В. Цуман, к.с.г.н., доцент
Житомирський агротехнічний фаховий коледж, м. Житомир
О.В. Маркіна, н.с.
Інститут сільського господарства Полісся НААН, м. Житомир
Вступ.
Виробництво
продукції
тваринництва
напряму
залежить
від
виробництва
необхідної кількості високоякісного зеленого корму відповідно до зоотехнічних вимог [1, 2.].
Тому в сучасних умовах важливого значення при формуванні надійної кормової бази, необхідно
надавати високопродуктивним укісно-пасовищним травостоям [3, 4, 5, 6.].
В Інституті сільського господарства Полісся розробили новий підхід для підтримання
продуктивності існуючих сіяних та природніх багаторічних кормових ценозів, що сприятиме
зниженню собівартості.
Матеріали та методи. Вивчення впливу щорічного прискореного поліпшення малими
нормами
висіву
компонентів
сумішок
на
особливості
формування
фітомаси
багаторічних
кормових ценозів за довготривалого їх використання залежно від антропогенного впливу та
біотичних
факторів
проводили
на
дерново-підзолистих
супіщаних
ґрунтах
в
Інституті
сільського господарства Полісся НААН, с. Грозине на багаторічних травостоях різної групи
стиглості закладених в 2000 році. В основі схеми польового досліду є вивчення дії та взаємодії
двох факторів: А – видова структура травостою; В – система удобрення (схема досліду Рис. 1).
Агротехніка вирощування багаторічних трав та методика досліджень – загальноприйнята.
Повторність досліду 4-х кратна. Площа ділянки: загальної – 31,5 м
2
, облікової – 10 м
2
[7].
Результати
досліджень.
Встановлено,
шо
проведення
щорічного
поліпшення
багаторічних травосумішок довготривалого використання шляхом всівання малих норм висіву
компонентів,
забезпечило
утворення
кількості
пагонів
на
одиницю
площі
на
рівні
1125-
1780 шт/м
2
. Відмічено позитивнй вплив на структуру травостоїв, вміст бобових компонентів
становив 25,2-32.6%, залежно від групи стиглості травосумішок та системи живлення.
Встановлено, що середня за 2024–2025 рр. продуктивність багаторічних різностиглих
травосумішок становила на рівні 24,6–38,5 т/га зеленої маси або в перерахунку на суху
речовину 5,9–8,9 т/га. Проведення підживлення після відростання трав навесні та після кожного
укосу повною нормою (100кг/га) гранульованого мінерального добрива СуперАгро забезпечило