page82
82
кваліфікованого кадрового потенціалу у галузі акванутриціології та відсутність спеціалізованої
лабораторно-аналітичної
бази.
Ці
чинники
унеможливлюють
повноцінне
насичення
внутрішнього ринку вітчизняними, високоякісними та збалансованими кормами. Як наслідок,
значний
сегмент
ринку
кормової
продукції
для
аквакультури
забезпечується
імпортними
поставками, тоді як частка продукції вітчизняного виробництва залишається маргінальною.
Аналіз виробничих індикаторів основних груп гідробіонтів у період 2022–2024 років
виявив суттєву гетерогенність як у міжвидовому порівнянні, так і в хронологічній динаміці.
Базові
показники
2022
року
були
відносно
стабільними.
Натомість,
2023
рік
відзначився
значною
дестабілізацією,
що
проявилася
у
зниженні
ефективності
утилізації
кормів
та
скороченні загальних обсягів виробництва, особливо в сегменті рибопосадкового матеріалу
(молоді). У 2024 році зафіксовано тенденцію до часткової реверсії негативних показників,
зокрема
для
коропових
та
певних
інших
видів,
де
було
відзначено
зростання
обсягів
виробництва та оптимізацію коефіцієнта конверсії корму (ККК) для товарної риби. Проте, у
осетрових і лососевих видів проблеми щодо продуктивності вирощування молоді та товарної
риби зберегли свою актуальність, а динаміка розвитку сомових та групи "інші види риб"
характеризувалася неоднозначністю та дивергенцією [5].
Узагальнюючи,
динаміка
виробництва
аквакультурних
гідробіонтів
протягом
аналізованого
періоду
є
нестійкою,
особливо
в
частині
формування
ремонтно-маточного
поголів'я
та
виробництва
молоді,
що
є
фундаментальним
лімітуючим
фактором
для
довгострокового розвитку галузі. Висока варіабельність коефіцієнта конверсії корму (ККК)
свідчить
про
існування
значних
внутрішніх
резервів
для
вдосконалення
технологічних
регламентів
годівлі
та
утримання,
адаптованих
до
видових
та
вікових
особливостей
риб.
Екстремальні флуктуації виробничих показників, особливо ті, що були зареєстровані у 2023
році, імовірно, детерміновані синергетичним впливом екзогенних (зовнішніх) та ендогенних
(внутрішніх,
технологічних)
чинників,
що
вимагає
проведення
поглибленого
причинно-
наслідкового аналізу.
Сегмент
коропових
риб
демонструє
загальну
позитивну
траєкторію
розвитку,
кульмінацією якої стало суттєве нарощування обсягів виробництва в усіх категоріях у 2024 році.
Зафіксовано
стійку
тенденцію
до підвищення
ефективності
конверсії
корму
(ККК)
як
для
репродуктивного (маточного) стада, так і для товарної продукції. Проте, ККК для молоді
продовжує демонструвати підвищену варіабельність, що вказує на необхідність стабілізації
нутритивного забезпечення на ранніх онтогенетичних стадіях.
Виробничі
індикатори
сомових
риб
відзначаються
значною
нерівномірністю
та
волатильністю.
Протягом
усього
досліджуваного
періоду
спостерігається
відносно
низька
ефективність утилізації корму у молоді. Щодо товарної риби, після короткочасного поліпшення
ККК у 2023 році, у 2024 році зафіксовано його погіршення. Крім того, відзначається недостатня
стабільність
у
виробництві
маточного
стада.
Загальна
динаміка
вказує
на
технологічні
дисфункції та відсутність стійких протоколів годівлі.
У сегменті осетрових риб домінує нестабільність, що виявляється у значних коливаннях
обсягів виробництва молоді. За період 2023–2024 років констатовано зниження ефективності
використання
корму
для
товарного
вирощування.
Також
зафіксовані
суттєві
флуктуації
в
показниках маси маточного стада. Ця група гідробіонтів загалом демонструє високий рівень
нестійкості та потребує невідкладного впровадження заходів з технологічної оптимізації та
стандартизації виробничих циклів.
Лососеві
риби
характеризуються
найвищим
ступенем
нестабільності
у
виробництві
молоді,
що
підтверджується
екстремальними
осциляціями
як
масових
показників,
так
і
коефіцієнта
конверсії
корму
(ККК).
Відзначається
прогресуюче
погіршення
ефективності
утилізації корму для маточного стада протягом усього аналізованого періоду. Щодо товарної