page74
74
молочність визначали, поділяючи кількість молока з вмістом 4% жиру, отриманого за 305 днів
або скорочену лактацію (не менше 240 днів), на 100 кг живої маси корови.
Відтворну здатність корів оцінювали за віком першого отелення (міс.), тривалістю сервіс-
періоду (СП), міжотельного періоду (МОП), періоду запуску (ПЗ), а також за коефіцієнтом
відтворної здатності (КВЗ), який обчислювали за відповідною формулою[10]:
МОП
КВЗ
365

,
де: 365 – кількість календарних днів у році;
МОП
– середня тривалість міжотельного
періоду в днях.
Отримані результати досліджень вважали статистично[10] достовірними при значеннях
P<0,05 (*), P<0,01 (**), P<0,001 (***).
Результати досліджень. Нами проведено аналіз господарсько-корисних ознак корів-
первісток за молочною продуктивністю та відтворною здатністю.
До
селекційного
ядра
віднесені
корови,
які
дали
за
305
днів
лактації
346,2
кг
продукції молочного жиру та білка більше. Середнє значення по стаду М=346,2 кг,
середнє
квадратичне
відхилення
σ=59,1
кг
(розрахунок:
346,2+59,1·0,7=387
кг).
У
результаті
проведених
досліджень
встановлено,
що
надій
за
305
днів
лактації
у
середньому
по
обстеженому поголів’ю склав 5179 кг, вміст жиру в молоці – 3,62 %, жива маса тварин – 520 кг,
тривалість сервіс-періоду 122,5 дні Наші дослідження виявили значні відмінності у живій масі
та молочній продуктивності між тваринами різних дослідних груп.
Серед обстежених корів найвищі показники молочної продуктивності продемонстрували
тварини І дослідної групи (селекційного ядра). За 305 днів лактації їхній надій становив 6135 кг
молока, з вмістом жиру 3,71 %, молочний жир – 229,9 кг, а відносна молочність – 1079 кг
Серед обстежених тварин найнижчі показники молочної продуктивності спостерігалися у
корів III групи (селекційний брак). Їхній надій за 305 днів лактації становив 4217 кг, вміст жиру
в молоці – 3,51 %, молочний жир – 144,4 кг, а відносна молочність – 702,0 кг.
Найбільшу
живу
масу,
534,0
кг,
мали
первістки
І
групи
з
найвищими
показниками
молочної
продуктивності,
тоді
як
тварини
ІІ
та
ІІІ
дослідних
груп
за
цим
параметром
поступались.
Як
видно
з
даної
таблиці
тварини,
які
належать
до
селекційного
ядра
достовірно
переважають тварин з виробничої групи за усіма показниками, при достовірній у більшості
випадків різниці (Р≤0,001). Також тварини І групи переважають корів ІІ та ІІІ груп за живою
масою. Різниця склала відповідно – 19,9 та 16,2 кг та виявилась недостовірною (Р>0,05).
За
продукцією
молочного
жиру
та
відносною
молочністю
також
високодостовірно
переважали тварини І дослідної групи (Р≤0,001).
В
сучасних
умовах
ведення
галузі
скотарства
молочна
продуктивність
та
відтворна
здатність
корів
є
основними
чинниками,
які
забезпечують
рентабельність
галузі.
Висока
плодючість
корів,
крім
відтворення
поголів’я
стада,
створює
також
передумову
для
лактаційної функції корів виробництва молока.
Порушення
відтворної
функції
у
високопродуктивних
молочних
корів
призводять
до
низького рівня запліднення після першого осіменіння та значних втрат телят при народженні та
впродовж перших двох тижнів життя. Слід зазначити, що висока продуктивність корів не
завжди є причиною їх низької відтворної здатності. Узагальнення вітчизняної і зарубіжної
літератури засвідчує різні показники зв’язку між надоєм молока і запліднюючою здатністю
корів. Одні дослідники відмічають негативний зв’язок між вказаними ознаками (при підвищенні
продуктивності на 1000 кг запліднюваність корів знижується на 5,5- 10 %), інші його відсутність
[6, 7].